Hver morgen begynder på samme måde.
Kaffe og kryds og tværs.
Og hver dag bliver tingene værre.
Religiøse konflikter.
Klimaforandringer.
Det er alt sammen så apokalyptisk.
Men det er ikke noget nyt.
Vi har forudsagt verdens undergang i tusinder af år.
Fra Nostradamus til Johannes' Åbenbaring.
Dramaet ved udslettelse, ser ud til at fange os.
Er det menneskets natur
at bekymre sig og tænke på Jordens undergang?
Eller kommer den virkelig?
Jeg tager ud på en rejse
for at finde ud af, hvorfor mange religioner har forudsagt en dommedag.
Dette uhyre har et menneskeligt navn, dets tal er...
...666.
For at finde dommedagens oprindelse.
Lysets sole skal kæmpe mod mørkets sole.
Hvordan gamle profetier...
Der er ingen fred imellem os og vores naboer.
...giver genlyd i dag.
Hvis de kom til magten, ville det blive helvede på jord.
Og spørge om slutningen virkelig er, som vi forestiller os,
eller om det kun er i vores hoveder.
VORES GUDDOMMELIGE VERDEN MED MORGAN FREEMAN
DOMMEDAG
Min første destination er Jerusalem.
Det åndelige centrum for jøder, kristne og muslimer.
Alle tre religioner
forudså, at Jerusalem vil spille en rolle ved Jordens undergang.
Det har længe været et samlingspunkt for religiøse spændinger.
Jeg er kommet for at møde Yoram Hazony,
en ekspert i politik og jødedommen.
Jeg vil vide, hvorfor dommedag er så tæt forbundet til denne by.
Du ser på epicentret af den monoteistiske verden.
Lige derovre ligger Klippemoskéen,
hvor, ifølge islamisk tradition,
Muhammad steg til himmels.
Og derovre, Olivenbjerget, og Getsemane have,
hvor Jesus og hans disciple mødtes.
Og hernede ligger Grædemuren,
det helligste alter, bedested for alle jøder i jødedommen.
Hele dette område kaldes Tempelbjerget.
Er det Tempelbjerget?
Templet var en bygning på syv etager,
der lå på toppen af Tempelbjerget,
på toppen af det flade område, hvor de træer står.
I år 20 f.Kr. byggede Herodes den Store
et tempel, hvor jøder kunne tilbede deres gud.
Det blev designet til at stå for evigt.
Herodes sagde: "Vi vil skabe den mest spektakulære fysiske struktur"
i hele Mellemøsten, måske i hele verden."
Man kan se de gigantiske sten i bunden,
de kaldes herodianske sten.
Det jødiske tempel til den ene sande gud
stod på toppen af det bjerg, før der fandtes islam og kristendom.
Men i år 70 e.Kr. plyndrede romerne Jerusalem og rev templet ned.
I århundrederne efter har jøderne bedt ved resterne,
Grædemuren.
Der gik næsten 1900 år, før stedet kom tilbage
i jødiske hænder i 1967.
Vi er omkring 70 år inde i det nye Israel.
Hvorfor er templet ikke blevet genopbygget?
Der er to grunde.
Den ene er, at jøderne ikke er klar,
og den anden er, at muslimerne ikke er klar.
Israel kontrollerer hele dette område, både militært og politisk,
men Israel gav området med Tempelbjerget på toppen til muslimerne.
Imens toppen af bjerget er forbudt område for jødedommens religion,
så er der hellige steder under jorden,
som ifølge Yoram vil hjælpe mig til at forstå det jødiske syn på dommedag.
Her er det.
Vi er kommet så tæt på, som et menneske kan komme,
på det allerhelligste sted i verden.
Det er rummet i templet,
hvori ét menneske går ind, én gang om året, nemlig ypperstepræsten
på Yom Kippur, årets helligste dag, og han siger Guds navn.
Ortodokse jøder tror på, at uden dette tempel,
er deres religiøse ceremonier ufuldendte.
Så de afventer den dag, hvor deres tempel bliver genopbygget.
Er der en Messias?
- I jødedommen? - I jødedommen.
Jøderne opfandt Messias.
Men det er ikke samme Messias, som de fleste tænker på.
For når de kristne tænker på Messias,
- så tænker de på en guddommelig. - Ja.
De tænker på Jordens undergang.
Vores Messias er en mand,
en konge af denne jord,
der vil komme med fred til nationerne i denne verden.
Og han vil ikke være guddommelig.
Han vil ikke være guddommelig.
Yoram fortæller, at den dødelige Messias har en særlig liste over gøremål.
Ifølge jødisk tradition har han tre ting, han skal.
Nummer et, han skal gendanne det jødiske kongerige.
Nummer to, han skal skabe fred med naboerne.
Og nummer tre, han skal genopføre templet.
Vi er i 2015,
hvad vil I gøre nu?
Hvad er den nuværende status på det jødiske tempel?
Jøderne ser verden med denne drøm,
der engang eksisterede i verden, og som blev taget væk,
den vil jøderne gerne have tilbage i verden.
Rekonstruktionen af templet?
Rekonstruktionen af templet
som det perfekte eksempel på en tid med retfærdighed og fred,
som vi skal hjælpe med at bringe tilbage til verden.
Jødedommen er bare én af mange religioner,
der forudsiger verdensfred en dag.
Men når man ser på det her sted,
hvor så mange religioner mødes...
Så er det svært at forestille sig fred.
Genopbygning af templet nu ville nok ikke betyde fred.
Det ville slette nogle af de helligste steder i islam.
Faktisk, ville det måske starte en dommedagskamp.
Men tanken om en voldelig undergang er ikke ny.
For 2000 år siden var det ikke alle jøder, der forudså fred.
Én jødisk sekt forudså en blodig dommedag.
Arkæologen Jodi Magness
har taget mig med til kysten ved Det Døde Hav,
hvor deres gamle profetier, på mirakuløs vis er blevet bevaret.
- Velkommen til Qumran. - Qumran?
Det var her, skriftrullerne blev fundet, ikke sandt?
Ja. Dødehavsrullerne blev fundet i 11 huler
i klipperne omkring Qumran.
Hvordan endte de deroppe?
De blev anbragt i hulerne af dem, der boede i Qumran,
nemlig medlemmerne af en jødisk sekt, der hed essæerne.
Essæerne?
Hvorfor var de her?
De tog ud til ørkenen,
fordi de ville bo isoleret, væk fra alle andre.
Jody fortæller, at essæerne bosatte sig her i Qumran omkring 100 f.Kr.
De mente, at et episk slag ville komme.
Et, der ville få jorden til at gå under.
Takket være det utrolig tørre klima her
er deres dommedagsskrifter blevet bevaret i mere end 2000 år.
Her ved klippekanten kan vi se, hvad der er under os.
Du milde!
Denne hule er meget vigtig.
Omkring 700 forskellige ruller blev fundet i denne hule,
inklusive brudstykker af Krigsskriftrullen.
Krigsskriftrullen? Hvad er det?
Det er en skriftrulle, der beskriver en 40 år lang dommedagskrig,
og en af de berømte sætninger fra denne rulle er:
"Der vil komme en krig med et forfærdeligt blodbad."
Lysets sole skal kæmpe mod mørkets sole,
"og det ender med evig forløsning."
Den krig, de taler om, er det et opråb til revolution?
Eller er det mere en mytologisk forventning?
Når man læser Krigsskriftrullen, er det interessante,
at den veksler imellem virkelighed og noget, der ligner fantasi.
Dem, der ledte dem i krig, var præster,
klædt i præsteklæder,
de taler om engle, der kæmper iblandt dem,
men soldaterne er udstyret, som soldater var udstyret dengang,
så man har en kombination af, hvad der ser meget virkeligt ud,
kombineret med noget, der for os ligner fantasi.
Som mange dommedagskulter,
tror essæerne på, at slutningen var uundgåelig.
Og tog forbehold for at være klar til at møde Gud når som helst.
Dette er et af ritualbadene her i Qumran.
De troede bogstaveligt talt på, at Gud boede iblandt dem.
Ifølge bibelsk jødisk lov,
hvis man oplever Israels guds tilstedeværelse,
så er man i en rituel renhedstilstand.
Alle disse bassiner var fyldt med flodvand,
men vandet blev ikke udskiftet i løbet af året,
så det blev ret ulækkert.
Ikke desto mindre blev det stadig anset for rent
til de rituelle bade.
Man kunne nærmest gå på det.
Ja, man kunne nok skære i det med en kniv på det tidspunkt.
Forberedte de sig på dommedag?
- Ja. - Hvad skete der?
Dommedagen kom på en måde,
men ikke den slags dommedag, som de forudså.
I år 68 e.Kr. fandt deres kamp med de mørke sole sted.
Det var romerne.
Som en del af kampagnen for at knuse det jødiske oprør mod deres regent
slettede de Qumran og essæerne fra landkortet.
Så de romerske hære strøg igennem her,
og da menneskene var i vejen, skaffede man sig af med dem?
Netop. Romerne undertrykkede i bund og grund hele området.
Men idéen om en dommedagskamp med de mørke kræfter
døde ikke med essæerne.
Den fik en anden skæbne.
En, der kun lige var født.
Alle veje fører til Rom.
Der vil jeg finde ud af,
hvordan den kristne opfattelse af dommedag opstod.
Den mest berømte bog om profetier, Åbenbaringen,
skrevet omkring år 100 e.Kr.,
beretter om en forestående kamp med antikrist.
DEN, DER HAR FORSTAND,
MÅ REGNE PÅ DYRETS TAL
FOR DET ER ET MENNESKETAL
DETS TAL ER 666.
Jeg vil vide, om jeg kan regne tallet ud på dyret.
Jeg er ved Biblioteca Casanatense,
i nærheden af Vatikanet, for at møde en ekspert i tidlig kristendom.
Kim Haines-Eitzen.
Hun fortæller mig, hun har interessante beviser,
der afslører dyrets identitet.
Godmorgen.
Hvad er det helt præcist, vi har her?
Jeg har kigget på nogle brudstykker af Johannes' Åbenbaring.
Johannes' Åbenbaring?
- Ja. - Bogen om Jordens undergang.
Jordens undergang, dommedag.
Det er en profetisk bog, med megen symbolisme,
men det er også en meget politisk bog,
der kommer med politiske påstande
om årsagen til ondskab.
Årsagen til ondskab.
Eller hvem der er ansvarlig for ondskab.
Fortæl mig om denne kode, fordi, som jeg forstår,
fik antikrist en kode, så de aldrig behøvede sige hans navn,
de sagde bare en kode.
Der er blevet snakket meget om dette tal,
i særdeleshed 666, og hvem det refererer til.
Der har også været
stærke påstande om, at 666 refererer til Nero.
Nero var kejser i Rom fra 54 til 68 e.Kr.
Omkring det tidspunkt hvor de første kristne ankom til Rom.
Hvordan oversætter man 666 til Nero?
Når man tilføjer numeriske værdier til navnet, Kaisar Neron,
og man lægger tallene sammen, så får man 666.
På oldgræsk og hebraisk havde hvert bogstav et tilsvarende tal.
Hvis man lægger bogstaverne sammen for navnet kejser Nero, på hebraisk,
Kaisar Neron, bliver totalen 666.
SKJULT
Men Nero er bare et af mange navne, der kan give 666.
DYR
Kim mener, at en senere kopi af Johannes' Åbenbaring,
fundet i en arkæologisk udgravning i Ægypten,
bekræfter, at dyret er Nero.
En af de interessante ting ved disse brudstykker
er, at vi har to forskellige tal.
Hvad er det for nogle bogstaver?
Et chi er 600, xi 60, sigma er seks.
666.
Herovre har vi et chi yota sigma,
616 med en streg over.
Hvorfor er det forskelligt?
Man tror måske, at dette tal
fjerner muligheden for, at det kunne være Nero.
Ja.
Det bemærkelsesværdige ved det,
er, at det kan være med til, at bekræfte Neros identitet,
fordi det vil være tallet, vi får,
hvis vi stavede Nero på den latinske måde.
Caesar Nero.
Uden n'et, bogstavet n repræsenterede 50.
Tallet 50.
Så 666 minus 50...
- 616. - 616.
- Så vi har... - Vi trækker fra
og får 616 og den samme mand?
Det er rigtigt.
Jeg er så klog.
Men hvorfor kaldte de første kristne Nero for antikrist?
Kim tager mig med til hjertet af Vatikanet,
Peterspladsen, for at vise mig svaret.
Vi ved, at tallene 666 refererer til kejser Nero.
Hvorfor?
Kejser Nero var hadet for mange ting,
blandt andet forfølgelsen af kristne.
Her på pladsen, ser man en obelisk,
som han fik sat op ved vendepladsen for sit cirkus.
Cirkus Maximus.
Cirkus Neronius.
- Neronius? - Ja.
Cirkusset lå her
og var et sted for væddeløb med stridsvogne, lege,
men han brugte det også til at forfølge kristne.
I 64 var der en kæmpe ildebrand i Rom,
og en stor del af byen blev ødelagt.
Nero bebrejdede de kristne,
og han henrettede et stort antal,
så vidt vi ved, lige her på pladsen.
Det berettes også, at Nero henrettede manden,
som mange anså for at være grundlæggeren af kirken i Rom.
Peter.
Historien om Peter er, at han blev korsfæstet på hovedet,
nogle blev der sat ild til.
Brændt? For at lyse op.
Det forklarer, hvorfor de hadede ham så meget.
Så nu står St. Peters basilika her
som et mindesmærke for hans død.
Ironien er, at det var her, Peter grundlagde kirken.
Ja, det er ret dramatisk.
Korset, hvorpå Peter døde,
kunne have stået få meter fra, hvor jeg står nu.
Det er tydeligt, hvorfor de kristne hadede Nero.
Han var antikrist.
Selv efter hans selvmord
frygtede de, at han havde magt til at komme tilbage og regere,
hvorfor det var sikrere at nævne ham med en hemmelig kode.
Men for de kristne, med de forhold de levede under,
kunne dommedag ikke komme hurtigt nok.
De kristnes idé om dommedag opstod under Roms undertrykkelse.
Dette onde imperium havde tilintetgjort Jerusalem
og forfulgt de tidlige tilhængere af Jesus.
Men idéen har siden spredt sig til en anden tro.
Den satser på et andet ondt imperium.
Og truer med at absorbere os alle ved dommedagen.
Jeg rejser rundt i verden, for at finde af,
hvorfor milliarder af mennesker tror på Jordens undergang.
Min rejse har bragt mig til islam.
Islam er et arabisk ord, der betyder "overgivelse".
Overgivelse til Guds vilje.
Den samme Gud, som jøderne og de kristne tilbeder.
Ved at møde muslimer ansigt til ansigt
har jeg lært, at islam ønsker, at folk skal leve i fred.
Men når man ser nyhederne i dag, er man tilgivet, hvis man ikke ved det.
En lille procentdel af muslimerne er i krig mod Vesten.
Isis og andre religiøse ekstremistiske grupper mener, at dommedag er begyndt.
For at forstå hvorfor, er jeg taget til New York.
For at møde en mand, der engang var rekrutteringssoldat
for en dommedags-islamistisk gruppe.
Maajid Nawaz blev radikaliseret som teenager i England.
Fortæl mig om radikaliseringen.
Jeg tror, det er vigtigt at skelne imellem islamisme og islam, en religion.
Med islamisme mener jeg ønsket om at påtvinge
samfundet enhver form for islam.
Ideologien blev solgt til mig, som om det var islam-religionen,
og det tog jeg til mig.
Jeg voksede op med en meget alvorlig form for voldelig racisme,
her i England.
Jeg taler om hammerangreb, macheteangreb
af nynazistiske skinheads, forbrydere.
Venner blev stukket ned mange gange,
for øjnene af mig som 15-årig.
Jeg begyndte at se mig selv som separatist
i forhold til resten af samfundet
og en rekrutteringssoldat fandt mig i den tilstand
som en ung, vred teenager,
og jeg var let at rekruttere.
Jeg gik med i en gruppe, der hed Hizb ut-Tahrir,
og jeg tilbragte 13 år i gruppen.
Er det forløberen til Al-Qaeda?
Ja, det er den første islamistiske organisation,
der var ansvarlig for at udbrede begrebet
om genopstandelsen af et moderne, præstestyret kalifat,
som vi nu ser, at Isis har gjort krav på.
Men min tidligere gruppe, var de første til at udbrede begrebet.
Jeg endte i Ægypten, hvor jeg fortsatte med at rekruttere folk til denne sag.
Jeg blev anholdt den 1. marts i 2002.
Jeg blev ført til sikkerhedstjenestens hovedkvarter i Kairo
og ned under jorden i deres torturkældre.
Jeg fik bind for øjnene,
og så begyndte de værste prøvelser.
Tortur?
De gav alle elektrisk stød.
Du sad fire år i fængsel?
Ja, fire år.
Og du kom ud ikke så radikal.
Jeg er stadig muslim, men jeg er nu liberal.
Da jeg var i fængsel,
og jeg sad med adskillige fra jihadistiske terrorgrupper
og islamistiske bevægelser.
Der var en leder fra det muslimske broderskab.
Da jeg så ham, tænkte jeg: "Gud, hvis de nogensinde fik magten
og erklærede kalifatet, ville det blive helvede på jord."
Men da Isis senere erklærede kalifatet,
blev den utopiske drøm, vi alle havde,
til det dystopiske mareridt, som vi ser nu.
Lad os tale lidt om Isis
og Muhammads dommedagsprofetier,
og hvordan de bruger det til deres fordel.
Ja, der var mange profetier,
som de fleste muslimer deler.
Til forskel fra det, som Isis har gjort,
som er manipulation med profetierne,
for at tjene egen politik og ideologi.
Et eksempel på denne endeløse kamp,
som Isis tror på, vil finde sted i en lille landsby,
der kaldes Dabiq i Syrien.
Denne landsby har overhovedet ingen strategisk betydning.
Har stort set ingen økonomisk strategisk værdi heller.
Men Isis har alligevel oprettet ressourcer,
til at besejre denne lille landsby kaldet Dabiq.
De tror på, at det internationale samfund og koalitionen
vil på en eller anden måde blive drevet til at møde dem i Dabiq
og deltage i et sidste slag.
Ville det være en del af dommedagen, at Amerika faldt?
Ja.
Der er en profeti fra profeten Muhammad,
der siger, at Konstantinopel vil falde først
og derefter Rom,
så Isis har fortolket denne tekst sådan,
at fordi Konstantinopel allerede er faldet til muslimer,
så vil den næste kamp være mod Vesten,
og så vil Vesten falde til sidst.
Idéen er,
at Amerika i dag repræsenterer Rom.
En fortsættelse af den vestlige civilisation,
repræsenteret af det romerske imperium.
Hvorfor tror du,
at tanken om dommedag
er så appellerende, især for mange unge mennesker?
Når man føler sig magtesløs,
når man ikke føler, man kan styre sin egen skæbne,
når man føler, at man ingen stemme har,
så er det utrolig fristende, dog forkert,
at føle at man bliver en skæbnens agent.
At pludselig føle, at man har en stemme, at man skaber historie.
Maajid er nu leder for Quilliam-fonden,
hvis mål er at forhindre Isis og grupper som dem
i at rekruttere folk i Vesten.
Han producerer mod-propaganda videoer som denne.
Og jeg håber, de behandler dig som deres helt.
Vi tager rigtige eksempler på mennesker, der er blevet desillusioneret
og lægger skuespilleres stemmer på
og lægger nogle af historierne ud.
- Tak skal du have. - Tak.
Meget informativt og jeg er glad for, at du er her.
Tak, en fornøjelse.
Det er nok naturligt, at dommedag er tiltrækkende for dem uden rettigheder.
De har mest at opnå
og mindst at frygte, ved at omvende status quo.
Men det er mere udbredt end som så.
Kulturelt set tiltrækkes vi
på morbid vis af dommedag.
Det er næsten, som om vi finder det behageligt.
På University of Illinois i Chicago,
UIC Adfærdsvidenskab
studerer psykologiprofessor Stewart Shankman
vores underbevidste tro på dommedag.
Han mener, det ligger dybt i vores hjerne.
Noget af det, vi laver i dag,
er, at vi ser på folks respons på forskellige trusler.
Eftersom det er et eksperiment, der er afhængig af frivillige,
er katastrofen til at overleve.
En pludselig lyd kombineret med et lille chok på håndleddet.
En hætte med elektroder og sensorer på personens ansigt
indfanger de rå data fra frygt, hjerneaktivitet
og hendes stressniveau.
Sammen udgør de størrelsen på chokreaktionen.
Den første tilstand kaldes tilfældigt chok,
og du får det måske, når nedtællingen når et,
du får det måske midt i nedtællingen,
du får det måske imellem nedtællingerne,
du får det måske slet ikke.
Tilfældigt chok
Se, der er et chok ved den uforudsigelige tilstand.
Når folk er i den uforudsigelige tilstand,
så ved de ikke, hvornår den dårlige ting kommer.
De viser større aktivitet i hjernen og pupillernes udvidelse.
Deres hjerteslag øges.
Nu laver Stuart om på forholdene.
Et forudsigeligt chok.
Kaldet chok ved et,
og du vil få et chok i slutningen af nedtællingerne.
Din reaktion ved dette smertefulde men forudsigelige chok er anderledes.
Overraskende nok.
Når folk er i en uforudsigelig tilstand,
vil deres respons på chok være meget højere,
end når de er i en forudsigelig tilstand.
At vide hvornår det dårlige kommer,
skaber en kvalitativt anderledes følelsesmæssig oplevelse,
end når man ikke ved noget.
Hvad vi end kan gøre for at gøre det uforudsigelige forudsigeligt,
vil give os lidt trøst.
Denne mentale mekanisme kunne forklare,
hvorfor så mange af os tror på en forestående dommedag.
21. maj, 2011 DOMMEDAG
Men det forklarer også den morbide tiltrækning af dommedagskulter.
Jeg vil fortælle jer om et rige udenfor denne verden,
og hvis du vil med dertil, så skal du følge mig.
Det er Jordens undergang.
Men er det muligt at forudsige slutningen?
For få år tilbage troede mange, at de havde.
Ifølge folkesagn
troede de gamle mayaere, at dommedag ville komme på en bestemt dag.
Den 21. december, 2012.
Jeg vil vide, om det er sandt,
så jeg rejste til deres gamle hovedstad, Tikal i Guatemala.
Jeg skal møde Stanley Guenter,
der er en af verdens førende inden for afkodning af maya-inskriptioner.
Det er maskernes tempel.
Og på den anden side ligger den store jaguars tempel.
Det ville have været centrum i det gamle Tikal.
Hvad er det for nogle gravsten?
Dem kalder vi stelae.
- Stelae. - Stelae.
Og de er mindesmærker for perioder i mayaernes kalender.
Vi ser, at de er blevet brugt
til tidsperioder, såsom hvert 20. år,
hvert 10. år,
og især hvert 400. år, slutningen på de store b'ak'tun cyklusser.
Festivalen der markerer slutningen af en b'ak'tun cyklus,
ville have kulmineret ved at kongen ofrede de tilfangetagne.
Kan man sige, at mayaerne mente,
at 2012 ville være Jordens undergang, dommedagen?
Vi hørte for nogle år siden om 2012,
da folk sagde, at når den 13. b'ak'tun sluttede,
ville det være Jordens undergang, forudsagt af mayaerne.
Og der er et monument dernede, som jeg synes, vi skal kigge på.
Det vil forklare det.
Det er Stela 10, og du kan se, vi har en konge,
der er hans hoved og hovedbeklædning med fjer.
Hans skuldre, hans smykker, ned til hans fødder.
Og hvis du ser nedenunder, kan vi se, vi har en fange.
Vi kan se hans hoved, hans hænder og selv hans ben.
Han er bundet for at blive ofret.
Hvad havde det at gøre med dommedag?
Så skal vi om på den anden side.
Okay.
Vi har en dato, der giver os et specifikt sted i tiden,
vi har 11 år og 360 dage.
Så har vi tre katun, det er omkring 20 år hver,
så har vi yderligere 60.
Og her har vi ni b'ak'tun,
fordi det her er en dato, omkring 525 e.Kr.
Vi havde altså 13 b'ak'tun, der sluttede i 2012.
Men det interessante er, at dette monument ikke stopper der.
Det fortsætter og fortæller os, at der var 19 højere enheder, piktun,
og endnu højere har vi 11 af den næste enhed og så videre.
Hver af disse enheder er 20 gange større end den tidligere,
så det vi ser på dette monument,
er, at 13 b'ak'tun ikke var slutningen på nogen kalender.
Det var slutningen på én cyklus,
i en hel række cyklusser, den ene længere end den anden.
Ligesom vi markerer begyndelsen på et nyt årtusinde,
var 21. december 2012, en stor begivenhed i mayaernes kalender.
Afslutningen på endnu en 400 år lang cyklus.
Der har været paradeoptog, musik og ofringer.
Hvis de gamle mayaere stadig var her,
ville de have holdt en kæmpe fest.
Ingen dommedag.
Kun en begyndelse. Endnu en begyndelse.
Og endnu en og endnu en,
der fortsatte næsten for evigt.
Hvorfor ikke evigt?
Vi har aldrig fundet mayaernes slutning, og vi må lede videre.
Måden, hvorpå mayaerne så tiden,
får mig til at indse, at vores opfattelse af en afslutning
i kristendommen, jødedommen
og i islam, ikke er universel.
For disse religioner
er det ultimative håb, at Gud vil gribe ind
i menneskets verden, dømme
og rette det forkerte, vi ser omkring os.
Men der er milliarder af troende derude,
der ikke ser sådan på verden.
For dem bevæger tiden sig i cyklusser, måske for evigt.
Jeg er på vej til Indien, for at forstå, hvad dommedag kunne betyde
i en verden uden slutning.
Indien er fødested for to store religioner.
Hinduisme og buddhisme.
Hinduer tror på, at en dommedag kommer for hver milliard år.
Men hver slutning leder til en ny begyndelse og verden begynder forfra.
Buddhister tror ikke på en voldsom undergang.
For dem betyder ordet "dommedag" ikke
en åbenbaring af Guds fordømmelse af verden.
Det er en personlig åbenbaring af sandheden i sindet.
Det kaldes indsigt.
For at finde ud af, hvad det betyder, er jeg taget til Sarnath, Indien,
for at møde en af verdens mest agtede buddhistiske lamaer.
Hans Hellighed, Gyalwang Karmapa.
Tibetanske buddhister tror, at Karmapa er den 17. reinkarnation
af en stor læremester, der levede for 900 år siden.
Godmorgen.
Jeg synes, du skal have det her på.
- Skal jeg? - Ja, tak.
- Tak. - Tak.
- Kan vi gå? - Ja.
I 1992 var en hellig kommission på jagt efter en ny Karmapa
og fandt Ogyen Trinley Dorje,
en syvårig dreng og søn af en nomadefamilie i det østlige Tibet.
Du var ung til det her?
Ja.
Hvordan er det, hvordan...
Er det okay?
På en måde er det meningsfyldt
og på en måde lidt tungt.
Folk har høje forventninger.
Forventningerne er høje for en mand på 30 år.
Karmapa skal undervise i, hvordan man finder indsigt,
imens han selv arbejder på at finde det.
Det var her,
hvor Buddha gav sin første lektion.
Er det stedet, hvor han giver sin første prædiken,
efter han opnåede indsigt?
Ja.
Netop.
Fortæl mig lidt om indsigt, Deres Hellighed.
Hvordan opnår man det?
Stort spørgsmål, ikke sandt?
- Jo. - Kæmpe udfordring.
Kæmpe, ja. Jeg tror,
det første, man skal, er at anerkende sig selv,
for eksempel, hvor man kommer fra.
- Hvorfor er jeg her? - Ja.
Jeg vil gerne have instruktion i indsigt.
Jeg kan prøve.
- Ja. - Okay.
Jeg vil prøve. Tak.
Karmapa fortæller mig, at meditation er nøglen til indsigt.
Hvis dommedag er åbenbaringen af Guds sande vilje,
så kan meditation afsløre min sande vilje.
Der er mange forskellige måder at meditere på,
men en enkel en er at fokusere...
Fokusere på din vejrtrækning.
Den kender jeg.
Sindet slapper af.
Og tænk ikke på fortiden,
og se ikke frem mod fremtiden,
bare slap af i øjeblikket.
Bare fokuser på din vejrtrækning,
ikke andet.
Ja, vi prøver.
Det kræver meget at komme forbi alle minderne, tankerne, følelserne
og koncentrere sig om at være.
At se, hvad der er tilbage når al larmen er væk.
Okay?
- Smukt. - Godt?
- Ja. - Tak.
Må jeg stille et filosofisk spørgsmål?
Filosofisk?
Jeg kan prøve.
Det handler om vesterlændingenes syn...
Ja.
...på dommedag.
Jordens undergang, Jordens endeligt.
Findes det i buddhisme?
Når alt stopper og...
Jorden går under og menneskeheden er fordømt.
Vi tror, at hver dag,
et eller andet sted, ét univers...
- Det... - Slutter.
Slutter og et andet...
- Begynder. - Begynder.
Men det er ikke...
Denne domme...
Ingen dommedag?
Nej, ingen dommedag.
Det her er måske lidt anderledes.
Så, det De siger, er at...
Der er ingen slutning, kun forandring?
Ja, forandring.
Én ting slutter, en anden begynder.
Ja, måske er der
overhovedet ingen slutning.
- Tak. - Tak.
Når man møder en som Hans Hellighed, Karmapaen,
så er det, der er tydeligst, hans ydmyghed.
Karmapa giver ikke indtryk af,
at han synes, han er større end dig,
højere end dig,
bedre end dig.
Han er, som resten af os,
på en mission
for at forstå, hvorfor vi er her,
for at afdække sandheden,
søge indsigt.
Men sandheden ses ikke altid i et øjebliks rolig refleksion.
August i 2005,
Orkanen Katrina rammer Louisiana.
En katastrofe af historiske proportioner.
Nogle troede endda, at det var undergangen her i New Orleans.
New Orleans' syndeniveau var en fornærmelse mod Gud,
og jeg mener, at orkanen Katrina
var byen New Orleans' straf.
Katrina var Guds fordømmelse.
Jeg er i New Orleans for at møde overlevende fra Katrina.
For at høre om, hvordan de klarede undergangen
og hvordan det forandrede dem.
Er vi i oversvømmelse?
Ja.
Det var her vandet...
Ja, det her er det niende distrikt.
Du var her under Katrina, ikke sandt?
Ja, det var jeg.
Jeg boede i et lejlighedskompleks på første sal,
og der kom over to meter vand
og jeg mistede alt, jeg ejede.
Føler du, på en eller anden måde,
at det var Jordens undergang?
For mig var det, som om alt endte.
Ernest var langt fra alene.
Charles og Angela Marsalas fra New Orleans
søgte ly i den lokale kirke inden stormen.
Vi er i kirken på Carrollton Avenue,
det var her, I var under stormen.
Hvordan endte I heroppe?
Vi skulle overnatte her,
og vi ville tage hjem næste dag,
og det var en nat, hvor vi kunne høre
vinden komme hastigt.
Den larmede virkelig meget.
Det var virkelig skræmmende,
og jeg begyndte at knæle og bede.
Vi kunne faktisk se vandet stige,
og vi tænkte, det ville stoppe, men det blev ved med at stige.
Familien Marsalas blev fuldstændig afskåret fra omverden.
Næsten 400 milliarder liter vand
trængte igennem de ødelagte diger.
Der gik tre dage før Røde Kors evakuerede dem,
til en ødelagt bro, fuld af desperate overlevende.
Det var bælgmørkt.
Der var alt i det vand, alligatorer, slanger, alt muligt.
Der var syge mennesker, en kvinde i rullestol.
Vi så nogen, der tog narko, der solgte narko, våben.
Jeg følte, at djævlen havde frit slag.
Det var en mørk tid.
Det var virkelig mørkt, ja.
Det er ekstreme omstændigheder,
og ekstreme omstændigheder kan bringe
det bedste og værste frem i folk.
Ja.
Hvordan havde I det med det?
Jeg er præst,
og man har Guds børn siddende her,
så jeg sagde til min kone: "Vi skal i gang,
vi har noget, vi skal gøre."
Så vi begyndte at synge,
og lige pludselig, kunne man i mørket,
høre folk, der sagde: "Syng den og den sang."
Jeg kan ikke huske, hvor længe vi sang.
Hele natten.
Vi vidste bare, at Gud ville få os væk derfra.
Selv ikke Katrina kunne rokke ved troen på Gud.
Jesus er en klippe i et udslidt land
Et udslidt land
Charles og Angela kom ud til sidst.
Et år senere vendte de tilbage og genopbyggede deres tilværelse.
Oplevelsen af at være så tæt på enden og Gud,
fik dem til at stifte deres egen kirke.
Hvor mange herude husker Katrina?
Husker I alle stormen?
Jeg husker den.
Nogen sagde endda, at det var Gud, der straffede New Orleans.
Og jeg sagde nej!
Gud lod det ske.
Mange mennesker så New Orleans,
men de så noget godt, der kunne komme ud af noget dårligt.
Havde det ikke været for stormen,
ville vi ikke være her i denne bygning.
Vi ville ikke have mødt de mennesker, du har set her i dag,
hvis det ikke var for den storm.
Charles, det er meget buddhistisk.
- Ja? - Ja.
Buddhisterne siger, at alle slutninger er en begyndelse.
Det er Guds vilje.
Gud så det her, før vi gjorde.
Vi skal bare være villige,
til at lade Gud udnytte os i den vilje.
Katrina vaskede ikke New Orleans ren for synd.
Den kom ikke som en guddommelig straf.
Den var årsag til lidelse, ja.
Men den åbnede også folks øjne,
så de værdsatte det, de havde tilbage, og de samarbejdede
for at bygge noget bedre.
Jeg tog ud for at forstå, hvad dommedag betyder
for folk med forskellige trosretninger.
Jeg har altid set det som en tilintetgørende dommedag.
Men jeg har opdaget, at nogen længes efter dommedag.
De vil være fri af uretfærdighed.
De vil undslippe lidelse.
De vil have en bedre verden.
"Apokalypse".
Det er græsk og betyder "åbenbaring".
Den handler ikke om krig, den handler om indsigt.
Den handler ikke om død.
Den er en tilstand i sind og hjerte, der hjælper os til at se sandheden.
Ikke en eller anden langt ude dommedag.
Den er her, det er nu.
Oversat af: Gitte Olsen